Kogukondliku turvalisuse toetusprogrammi 2020. aasta tingimused 

Kogukondliku turvalisuse 2020. aasta toetusvooru tingimused (edaspidi tingimused) on koostatud siseministri 10. märtsi 2020. a käskkirja nr 1-3/31 „Kogukondliku turvalisuse toetusprogramm 2020. aastal“ (edaspidi programm) punkti 4.1.1. alusel. Tingimused sätestavad täpsemalt taotlejale esitatavad nõuded, nõuded taotlusele ja taotluse esitamisele, abikõlblikud kulud, taotluste menetlemise ja hindamise tingimused, hindamiskriteeriumid, taotluste rahuldamise ja mitterahuldamise korra, toetuse kasutamise ja aruandluse tingimused ning poolte õigused ja kohustused ning lepingute ja aruandluse vormid.

I.  TOETUSE TAOTLEJA
1.	Taotleja
1.1.	Taotlejale kehtivad üldnõuded on toodud programmis. Taotlejaks võib olla Eesti Vabariigis registreeritud mittetulundusühing ja sihtasutus, kelle liikmeks ei ole või kelle asutajaks ei ole riik või kohaliku omavalitsuse üksus, välja arvatud vabatahtliku merepäästjate või vabatahtlike päästjate tegevust korraldav mittetulundusühing või sihtasutus. 
1.2.	Lähtudes Vabariigi Valitsuse 27. veebruari 2015. a korralduse nr 107 „“Siseturvalisuse arengukava 2015‒2020“ heakskiitmine“ põhimõttest edendada koostööd turvalisema elukeskkonna kujundamisel, peab taotleja nimetatud eesmärgi täitmiseks kaasama partnerina kogukonda, teisi ühendusi ja/või asutusi ja kirjeldama, kuidas on kavas vähendada ohtu inimeste elule ja tervisele elutähtsate teenuste katkestuste korral või suurendama inimeste valmisolekut ning võimet ennast ja teisi kriisiolukorras abistama. Partneri(te) roll tuleb kirjeldada taotluses, millele tuleb lisada partneri(te) kinnituskiri.
1.3.	Kõik taotlejad peavad vastama järgmistele nõudmistele:
1.3.1.	kui taotleja on varem saanud toetust riigieelarvelistest vahenditest, Euroopa Liidu või muudest vahenditest, mis on kuulunud tagasimaksmisele, on tagasimaksed tehtud tähtajaks ja nõutud summas; 
1.3.2.	taotlejal, kes on saanud toetust eelnevates kogukondliku turvalisuse toetusvoorudes, ei tohi olla tähtajaks esitamata aruandeid taotluste esitamise tähtpäeva seisuga. 
1.3.3.	taotleja (v.a vähem kui ühe majandusaasta tegutsenud ühendused) on koostanud ja esitanud majandusaasta aruande mittetulundusühingute seaduse § 36 või sihtasutuste seaduse § 34 kohaselt;
1.3.4.	 taotlejal ei ole õigusaktidest tulenevate riiklike või tema asukoha kohalike maksude või sotsiaalkindlustuse maksete võlga või tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi (edaspidi maksuvõlg) või maksuvõla tasumine ei ole ajatatud pikemaks perioodiks kui kuus kuud, arvates taotluse esitamise päevast, välja arvatud juhul, kui maksuvõla tasumise ajatamine on täies ulatuses tagatud. Toetusvoorus loetakse riiklike või asukoha kohalike maksude võlaks taotleja poolt tähtpäevaks tasumata riiklike või asukoha kohalike maksude ja tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi võlga, mis ületab 100 eurot;
1.3.5.	 taotleja suhtes ei ole algatatud pankroti- või likvideerimismenetlust.
1.3.6.	taotleja juhtorgani liige ei ole isik, keda on karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja tema karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud. 

II.  TOETUSE ANDMINE
2.	Taotluse eesmärk, taotluse esitamine ja abikõlblikkuse periood
2.1.	Taotluse eesmärk peab vastama programmis nimetatud eesmärgile. Lähtudes siseministri 2. novembri 2018. a käskkirjaga nr 1-3/88 „„Siseturvalisuse arengukava 2015–2020“ 2019–2022 programmide kinnitamine“ kehtestatud programmist „Turvalisemad kogukonnad“ on kogukondliku turvalisuse toetusprogrammi eesmärgiks suurendada kogukondlikku algatust turvalise elukeskkonna kujundamises lähtudes siseturvalisuse valdkonna arengukavadest ja strateegiatest (edaspidi eesmärk).
2.2.	Toetatakse taotlusi, mis: 
2.2.1.	 panustavad kogukonnaliikmete turvalisuse ja ohutuse alaste teadmiste ja oskuste kasvu;
2.2.2.	 vähendavad riskikäitumist;
2.2.3.	 arendavad kogukonnaliikmete osalusel põhinevaid turvalisust ja ohutust tagavaid tegevusi ja teenuste pakkumist.
2.3.	Toetusvooru läbiviija kuulutab 2020. aasta toetusvooru avatuks 27.07.2020 teate avaldamisega oma veebilehel ja teavitab võimalikke taotlejaid taotlemisest muude oma kasutuses olevate kanalite kaudu. Tartu maakonnas on toetusvooru läbiviijaks Tartumaa Omavalitsuste Liit (edaspidi TOL).
2.4.	TOL teeb taotlusvormi kättesaadavaks oma veebilehel. 
2.5.	Taotluste esitamise tähtpäev on 01.09.2020 Taotlus esitatakse taotleja asukohajärgsele toetusvooru läbiviijale. Erandina võib taotluse esitada teises maakonnas registreeritud ühing juhul, kui ta esitab katusorganisatsioonina taotluse samas maakonnas asuva struktuuriüksuse nimel, mis ei ole eraldi juriidiline isik.
2.6.	Taotlus koos nõutud lisadega tuleb esitada TOL-le elektrooniliselt taotleja esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatult. Toetusvooru läbiviija on õigus pikendada tähtaega kuni 5 tööpäeva kui ilmneb, et esialgseks tähtajaks ei ole esitatud piisavalt taotlusi.
2.7.	Elektrooniliselt esitatav taotlus tuleb saata toetusvooru avaldamise teates märgitud e-posti aadressile hiljemalt taotluse esitamise tähtpäeval kell 16.30.
2.8.	Kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volikirja alusel, tuleb taotlusele lisada volikiri. 
2.9.	Toetusvooru abikõlblikkuse periood on 27.07.2020. a. kuni 30.09.2021. a.
2.10.	Projekt peab olema ellu viidud toetusvooru abikõlblikkuse perioodi jooksul. Projekti elluviimise periood sätestatakse toetuslepingus. 

3.	Toetuse piirsumma ja omafinantseeringu määr
3.1.	Maksimaalne toetuse summa esitatud projekti kohta on 3500 eurot. 
3.2.	Juhul, kui projekti eelarves nähakse ette soetuste või investeeringute tegemine suuremas summas kui 100 eurot, on nõutav taotleja rahaline omafinantseering vähemalt 10% ulatuses investeeringute ja soetuste maksumusest.
  
4.	Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
4.1.	Abikõlblikud on toetusvooru eesmärkide saavutamiseks vajalikud põhjendatud ja mõistlikud projekti tegevuste elluviimisega seotud otsesed ja üldkulud.
4.2.	Projekti kuludele kehtivad järgmised tingimused: 
4.2.1.	projekti otsesed kulud loetakse abikõlblikeks, kui need on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil ning kuludokumendid on laekunud ja nende alusel tehtud ülekanded on tehtud hiljemalt abikõlblikkuse perioodile järgneva 15 kalendripäeva jooksul;
4.2.2.	 kõik toetussummast ja omafinantseeringust tehtavad projekti otsesed kulud peavad olema tasutud toetuse saaja arvelduskontolt, sularaha arveldused ei ole abikõlblikud; 
4.2.3.	otsesed kulud peavad olema projekti tegevuste läbiviimisega otseselt seotud, eelarves põhjendatud, kalkuleeritud, kulusäästlikud, selged, asjakohased ja eesmärgipärased; 
4.2.4.	 üle 1000 euro maksvate tellitud tööde, teenuste ja vara soetamise kulude puhul peab taotluses olema esitatud vähemalt kahe võrreldava hinnapäringu tulemused ja valiku põhjendused valitud hinnapäringu või pakkumise kohta; 
4.2.5.	 kulud peavad olema tõendatud algdokumentidega ja nende alusel ülekannete tegemist tõendava pangakonto väljavõttega;  
4.2.6.	 kulud peavad vastama õigusaktidest tulenevatele nõuetele ning toetuse saaja raamatupidamise sise-eeskirjadele;
4.2.7.	 kulud peavad olema selgelt eristatavalt kirjendatud raamatupidamises ning vastama Eesti finantsaruandluse standardile. 
4.3.	Abikõlblikud on järgmised kulud:
4.3.1.	plaanitud tegevuste läbiviimisega otseselt seotud kulud;
4.3.2.	toetuse kasutamisega seotud töötajate töötasud sh projektijuhi töölepingu, käsunduslepingu või töövõtulepingu alusel makstav töötasu ja maksud tööjõukuludelt;
4.3.3.	eksperditasud (konkreetsete mõõdetavate tööülesannete tegemiseks ja piiritletud ajamahus);
4.3.4.	tegevusega seotud ürituste ja koolituste korraldamise kulud;
4.3.5.	analüüside, strateegiate ja arengukavade ning andmebaaside koostamisega seotud kulud;
4.3.6.	toetatavate tegevustega seotud trüki- ja digimaterjalide väljaandmise ning teavitustegevuse kulud (sh veebilehe loomine ja täiendamine, kampaaniate korraldamine jmt);
4.3.7.	toetatavate tegevustega seotud ning eesmärkide elluviimiseks vajalikud sisseostetavad teenused (nt õigusabi, notaritasud, tehnilise ja finantsekspertiisi kulud, ehitusteenus, raamatupidamiskulud jmt), mis peavad sellisena olema kavandatud ka taotluse eelarves;
4.3.8.	tegevuste läbiviimisega seotud kontori üürikulud, side-, sõidu- ja kommunikatsioonikulud toetuse saaja juures kehtestatud kulude kalkuleerimise korra kohaselt;
4.3.9.	tegevuste elluviimisega seotud vara soetamine (vahendid, seadmed, mööbel jmt), mille vajadus ja edasine kasutamine põhjendatakse taotluses;
4.3.10.	tegevused, mis on mõeldud taotleja omandis või kasutuses oleva vara säilimiseks või parendamiseks;
4.3.11.	riiklikud maksud ja lõivud, mis on seotud projekti otseste abikõlblike kuludega, ja mida Eesti riik ei tagasta (nt käibemaks);
4.3.12.	üldkulud kuni 10% ulatuses eraldatud toetuse mahust. Üldkulude toetus on mõeldud eelkõige selleks, et katta toetuse saaja igapäevaseid bürooruumide, transpordi- ja sidekulusid, samuti teisteks tegevusteks, mis on vajalikud organisatsiooni igapäevaseks toimimiseks ning ühenduse arendamiseks tulevikus. Üldkulude kasutamist ei pea toetuse taotleja lahti kirjutama ega põhjendama ei taotluses ega hilisemalt aruandluses, kuid kulude koondsumma näidatakse lõpparuandes; 
4.3.13.	muud põhjendatud kulud, mis on ette nähtud tegevustega seotud eelarves.
4.4.	Toetusvooru mitteabikõlblikeks kuludeks loetakse: 
4.4.1.	kulud, mis ei vasta punktis 4.2 ja 4.3 toodud nõuetele; 
4.4.2.	kulud, mis on toetusvooru eesmärgi saavutamiseks mittevajalikud ja ebamõistlikud ning ei ole projekti elluviimisega otseselt seotud;
4.4.3.	kulud, mis on toetuse saaja poolt välja makstud sularahas; 
4.4.4.	investeeringud kinnisvara soetamiseks;
4.4.5.	toetuse saajaga seotud isikute huvide konflikti olukorras tehtud kulud, sh tehingud juhatuse liikme äriühinguga;
4.4.6.	finantstehingute võlaintressikulud, valuuta vahendamise komisjonitasud ja kahjud ning teised finantskulud;
4.4.7.	viivised ja rahatrahvid;
4.4.8.	reserv ootamatute või ettenägematute kulude katmiseks;
4.4.9.	sotsiaaltoetused ja stipendiumid;
4.4.10.	amortisatsioonikulud; 
4.4.11.	esinduskulud ja kingitused;
4.4.12.	organisatsioonide, sh rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud; 
4.4.13.	muud tegevuste elluviimise seisukohast põhjendamatud ja ebaolulised kulud (näiteks kulud alkoholi- ja tubakatoodetele, pangakaardi hooldustasud, kindlustamiskulud jne).
4.5.	Toetust ei tohi kasutada tulu teenimiseks.

III.  TAOTLUSTE MENETLEMINE  
5.	Taotluste menetlemine 
5.1.	Taotluse menetlemine algab toetusvoorus esitatud taotluse registreerimisest ning lõpeb TOL juhatuse otsusega taotluse rahuldamise või mitterahuldamise kohta.
5.2.	Toetusvooru laekunud taotluste menetlemiseks määrab TOL juhatus isiku (edaspidi menetleja), kes 
5.2.1.	kontrollib taotlusvormi ja eelarve vormi täitmise nõuetekohasust, taotleja ja taotluse vastavust tingimustes sätestatud nõuetele;
5.2.2.	teeb nõuetele mittevastavaks tunnistatud taotluste kohta TOL juhatusele ettepaneku taotluste mitterahuldamise otsuste tegemiseks;
5.2.3.	esitab nõuetele vastavad taotlused hindajatele, kelle kooskõlastatult turvalisuse nõukoguga määrab TOL juhatus. 
5.3.	Taotluste menetlemise aeg on kuni 30 tööpäeva taotluste esitamise tähtpäevast arvates. 
5.4.	Kui taotluse vastavuse kontrollimisel vajatakse täiendavat infot, avastatakse väiksemaid ebatäpsusi või tehnilisi puudusi, teavitab menetleja sellest taotlejat ja määrab tähtaja info esitamiseks ja puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks antakse aega kuni 5 tööpäeva, mille võrra taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb. Põhjendatud juhtudel võib menetleja taotleja kirjaliku selgituse alusel anda lisaaega kuni 5 tööpäeva. Tähtajaks puuduste mittekõrvaldamisel, sõltumata asjaoludest, ei tunnistata taotlust nõuetele vastavaks ja menetleja teeb TOL juhatusele  ettepaneku taotluse mitterahuldamise otsuse tegemiseks.
5.5.	Taotluse kohta teeb TOL juhatus:
5.5.1.	menetleja ettepaneku alusel taotluse mitterahuldamise otsuse, kui taotlus või taotleja on tunnistatud nõuetele mittevastavaks vastavalt tingimuste punktile 6; 
5.5.2.	hindajate ettepaneku alusel taotluse rahuldamise otsuse, kui taotlus kuulub rahuldamisele; 
5.5.3.	hindajate ettepaneku alusel motiveeritud taotluse mitterahuldamise otsuse, kui taotlus ei kuulu rahuldamisele. 
5.6.	Otsused vormistatakse TOL juhatuse otsusena.

6.	Taotluse nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine 
6.1.	Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui taotleja vastab kehtestatud nõuetele ja taotlus koos lisadega on nõuete- ja vormikohane. 
6.2.	Taotlus tunnistatakse nõuetele mittevastavaks, kui esineb vähemalt üks järgnevatest asjaoludest: 
6.2.1.	taotleja ei vasta tingimuste punktis 1 kehtestatud nõuetele; 
6.2.2.	taotleja on esitanud taotluse tingimuste punktis 2.5 toodud tähtpäevast hiljem; 
6.2.3.	taotluse on esitanud teise maakonda registreeritud ühing, kes ei vasta tingimuste punktis 2.5 kehtestatud erandile;
6.2.4.	taotleja on esitanud taotluse punktis 2.7 toodud tähtaegadest hiljem; 
6.2.5.	taotlus ei vasta tingimustes taotlusele esitatavatele nõuetele, v.a punkti 5.4 alusel võimaldatavad täpsustused; 
6.2.6.	taotluses on esitatud ebaõigeid ja mittetäielikke andmeid;
6.2.7.	taotlusvorm ei ole täidetud nõuetekohaselt ja/või ei ole taotlusvormis täidetud kõik kohustuslikud lahtrid sh puuduvad kulude kalkulatsioonid, kulud on põhjendamata või eelarve ei vasta tingimustes nõutule; 
6.2.8.	omafinantseeringu määr on nõutust väiksem; 
6.2.9.	toetust taotletakse maksimaalsest toetuse summast rohkem; 
6.2.10.	taotluses esinenud ebatäpsused ja tehnilised puudused on etteantud tähtpäevaks kõrvaldamata.
6.3.	 Nõuetele mittevastavaks tunnistatud taotluse kohta teeb TOL rahuldamata jätmise otsuse, mis ei kuulu avalikustamisele TOL veebilehel. 

7.	Hindamiskriteeriumid ja nõuetele vastavate taotluste hindamine
7.1.	Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumite ja osakaalude (maksimaalsete hindamispunktide) alusel: 
7.1.1.	projekti eesmärgi vastavus toetusvooru eesmärkidele ning projekti jätkusuutlikkus ja tulemuste mõju siseturvalisuse arengukava eesmärkide saavutamisse – 20%; 
7.1.2.	projekti vajalikkuse analüüs lähtuvalt kogukondliku turvalisust häiriva probleemi pakilisusest ja kogukonna kaasatusest vajalikkuse analüüsi – 20%;
7.1.3.	projekti partnerite valiku ja rolli põhjendatus ning kogukonnaliikmete kaasatus projekti elluviimisesse – 25%;
7.1.4.	projekti tegevuste põhjendatus ja vajalikkus kavandatud tulemuse sh kogukondlikku mõju saavutamiseks – 20%; 
7.1.5.	projekti eelarve kulude põhjendatus – 15%. 
7.2.	Taotluse koondhinne moodustub punktis 7.1 loetletud hindamiskriteeriumite hinnete summast. Positiivseks loetakse hinne siis, kui taotlus on saanud kõigis hindamiskriteeriumides vähemalt 50% võimalikest hindepunktidest. 
7.3.	TOL teeb taotluste hindamismetoodika kättesaadavaks oma veebilehel. 
7.4.	Hindaja hindab taotlusi punktis 7.1 toodud hindamiskriteeriumite ja punktis 7.3 nimetatud hindamismetoodika alusel. Hindajad teevad hindamistulemuste põhjal TOL juhatusele ettepaneku taotluse rahuldamise või mitterahuldamise kohta. 
7.5.	Hindajate pädevuses on otsustada projekti kulude abikõlblikkuse üle lähtudes tingimuste punktist 4. Hindajad teevad abikõlbmatute kulude osas ettepaneku jätta abikõlbmatu kulu eelarvest välja. 
7.6.	Hindajatel on õigus vähendada eelarves konkreetse kulurea jaoks planeeritud summat, kui kulu suurus ei ole piisavalt kulusäästlik tingimuste punkti 4.2.3 kohaselt. Hindajad peavad nimetatud ettepanekut sisuliselt põhjendama. 
7.7.	Juhul, kui taotleja nõustub punktis 7.5 või 7.6 nimetatud ettepanekutega, esitab ta toetusvooru läbiviijale muudetud taotluse ja eelarve.
7.8.	Juhul, kui taotleja ei ole nõus hindajate punktis 7.5 või 7.6 nimetatud ettepanekutega, on tal õigus toetuse saamisest loobuda või esitada toetusvooru läbiviijale põhjendatud eriarvamus hindajate ettepaneku suhtes. Kui taotleja esitab põhjendatud eriarvamuse, teeb otsuse eelarve vähendamise osas TOL juhatus lähtudes tingimuste punktis 4 nimetatud kulude abikõlblikkuse põhimõtetest.
7.9.	Juhul, kui pingerea alusel viimase rahastatava projekti täies mahus rahastamiseks ei jätku piisavalt vahendeid, on TOL juhatusel õigus pidada taotlejaga läbirääkimisi taotluse elluviimiseks ja rahastamiseks osalises mahus. Kui taotleja loobub projekti elluviimisest osalises mahus, on toetusvooru läbiviijal õigus teha pakkumine pingereas järgmisele või kanda toetusvahendite jääk järgmise aasta toetusvahendite hulka.

8.	Taotluste rahuldamise või mitterahuldamise otsuse tegemine
8.1.	Hindajate poolt esitatud ettepaneku alusel teeb TOL juhatus põhjendatud otsuse taotluse rahuldamise või mitterahuldamise kohta.
8.2.	Taotluse rahuldamise otsuses näidatakse toetuse saaja nimi, projekti nimi ja eesmärk ning toetuse summa. 
8.3.	Taotluse rahuldamise otsus avalikustatakse TOL veebilehel. 
8.4.	Taotlejat teavitatakse viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest elektrooniliselt või kirja teel ning tehakse ettepanek esitatud taotluse alusel toetuslepingu sõlmimiseks. 
8.5.	Taotluse mitterahuldamise otsus tehakse, kui: 
8.5.1.	punktis 7.3 nimetatud hindamismetoodika alusel taotluste hindamisel kujunenud projektide hinnete pingereast tulenevalt ei jätku toetusvoorus enamate taotluste toetamiseks vahendeid; 
8.5.2.	projekt ei aita saavutada toetusvooru eesmärke ja/või taotluse üldine kvaliteet on ebapiisav, sh taotlus saab ühes või mitmes hindamiskriteeriumis alla poole punktidest;
8.5.3.	taotluse hindamise käigus selgub, et taotluses on esitatud valeandmeid või esinevad asjaolud, mille tõttu taotleja või taotlus tunnistatakse nõuetele mittevastavaks.
8.6.	Taotluse mitterahuldamise otsus ei kuulu avalikustamisele TOL veebilehel. 
8.7.	Taotluse mitterahuldamise otsus koos sisulise põhjendusega saadetakse taotlejale elektrooniliselt või kirja teel kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest. 
8.8.	Toetuse taotleja võib taotleda taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse uuesti läbivaatamist või pöörduda kohtusse.

IV.   TOETUSE KASUTAMINE
9.	Lepingu sõlmimine
9.1.	TOL juhatus sõlmib taotluse rahuldamise otsuse alusel toetuse saajaga 20 tööpäeva jooksul otsuse teavitamise kuupäevast arvates toetuslepingu, milles muu hulgas sätestatakse: 
9.1.1.	toetuse saaja; 
9.1.2.	projekti nimi ja eesmärk;
9.1.3.	toetuse suurus ja omafinantseeringu summa;
9.1.4.	projekti elluviimise algus- ja lõppkuupäev;
9.1.5.	toetuse saaja õigused ja kohustused; 
9.1.6.	toetuse väljamaksmise tingimused, 
9.1.7.	aruannete esitamise tähtajad ja kord; 
9.1.8.	toetuse tagasinõudmise tingimused;
9.1.9.	toetuse saaja toetusele viitamise, projekti tegevuste avalikustamis- ja teavituskohustused;
9.1.10.	vaidluste lahendamise kord.
9.2.	Kui toetuslepingut ei ole võimalik toetuse saajast tulenevatel põhjustel sõlmida 20 tööpäeva jooksul ja toetuse saaja ei ole teavitanud TOLi viibimise põhjustest, tunnistab TOL juhatus toetuse andmise otsuse kehtetuks. 
9.3.	Toetusleping sõlmitakse arvestades toetusvooru abikõlblikkuse perioodi.

10.	Toetuse väljamaksmine, toetuse kasutamine ja aruandlus
10.1.	TOL maksab toetuse selle saajale välja punktis 9.1 nimetatud lepingu alusel.
10.2.	Toetuse kasutamise aruandluse jaoks koostab TOL aruandevormid.
10.3.	Kui projekti elluviimisel selgub, et toetuslepingus fikseeritud projekti ajakavas, tegevustes või eelarves on otstarbekas teha muudatusi, peab toetuse saaja saama muudatuste tegemiseks TOL nõusoleku. Eelarves üldkulude osakaalu taotleja muuta ei tohi. 
10.4.	Toetuse saaja esitab nõusoleku saamiseks TOLle kirjaliku muudatustaotluse: 
10.4.1.	projekti toetuslepingus fikseeritud ajakava ja/või tegevuste muutmiseks; 
10.4.2.	projekti toetuslepingu eelarve muutmiseks kui eelarve kuluridade muudatus on suurem kui 10% toetusest (va muudatused omafinantseeringu osas). 
10.5.	Kui projekti eelarve kuluridade muudatus on väiksem kui 10% toetusest, võib toetuse saaja eelarvet muuta ilma TOL nõusolekuta. 
10.6.	Projekti omafinantseering pärast eelarve muutmist peab olema vähemalt 10% projekti investeeringute ja/või soetuste maksumusest. 
10.7.	Punktis 10.4. nimetatud muudatustaotlus tuleb esitada vähemalt viis tööpäeva enne projekti lõpukuupäeva. 
10.8.	Projekti elluviimise kohta esitab toetuse saaja TOLle aruande punktis 10.2 nimetatud vormil lisades aruandele toetuse kasutamisega seotud väljamakseid tõendava pangakonto väljavõtte või maksekorralduse. 
10.8.1.	Aruanne tuleb esitada 1 kuu jooksul arvates projekti elluviimise lõppkuupäevast. Põhjendatud juhul võib toetusvooru läbiviija toetusesaaja kirjaliku taotluse alusel pikendada aruande esitamise tähtaega. 
10.9.	Toetuse saaja poolt esitatud aruandeid kontrollib menetleja. 
10.10.	Aruande esitamisel ei nõuta projekti kulusid tõendavate dokumentide esitamist.  
10.11.	Aruande menetlemine algab toetuse saaja poolt esitatud aruande registreerimisest ning lõpeb menetleja poolt aruande kinnitamise või kinnitamata jätmisega 20 tööpäeva jooksul selle laekumisest. 
10.12.	TOL teavitab elektrooniliselt toetuse saajat aruande kinnitamisest või kinnitamata jätmisest 5 tööpäeva jooksul.  
10.13.	Kui aruande kontrollimisel ilmneb puudusi, teeb menetleja ettepaneku kõrvaldada puudused 5 tööpäeva jooksul, mille võrra pikeneb aruande menetlemise aeg. 
10.14.	Juhul, kui menetleja avastab aruandes olulisi puudusi või eksimusi või ei ole aruanne piisavalt ülevaatlik, nõutakse toetuse saajalt lisaks aruandevormil esitatud aruandele projekti vajalikke lisadokumente või täiendavaid kirjalikke selgitusi ja tõendusmaterjale või teostatakse kohapealne kontroll.
10.15.	Aruannet ei kinnitata järgmiste asjaolude ilmnemisel:
10.15.1.	toetuse kasutamisega seotud dokumentide kontrollimisel selgub, et neis on esitatud valeandmeid;
10.15.2.	toetuse saaja ei ole lepingus ettenähtud tegevusi lepingus sätestatud tähtajaks ellu viinud või toetuse saaja näidatud tegevuste toimumine ei ole tõendatud;
10.15.3.	toetuse saaja on jätnud punktis 10.14 toodud tähtajaks avastatud puudused kõrvaldamata.
10.16.	Aruande kinnitamata jätmisel teeb menetleja TOL juhatusele ettepaneku toetuslepingu alusel antud toetus kas osaliselt või täielikult tagasi nõuda.
10.17.	Aruande kinnitamisel ei tohi üldkulude summa suureneda ning üldkulude osakaal ei tohi olla suurem kui 10% abikõlblikuks loetud kasutatud toetussummast.
10.18.	Aruande kinnitamisel peab omafinantseeringu summa olema vähemalt 10% investeeringute ja soetuste maksumusest juhul, kui projekti elluviimisel on tehtud  soetusi või investeeringuid suuremas summas kui 100 eurot. 

V   TOETUSE TAGASINÕUDMINE
11.	Toetuse tagasinõudmine ja tagasimaksmine
11.1.	TOL nõuab eraldatud toetuse osaliselt või täielikult tagasi, kui toetuse saaja rikub üldtingimustes või tingimustes kehtestatud nõudeid või toetuslepingu tingimusi. 
11.2.	TOL nõuab toetuse saajalt toetuse tagasi osaliselt või täielikult, kui ilmneb, et toetust on kasutatud mitteabikõlblike kulude hüvitamisel.
11.3.	TOL võib toetuse saajalt toetuse osaliselt või täielikult tagasi nõuda, kui: 
11.3.1.	ilmneb asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud, 
11.3.2.	toetust ei ole kasutatud ettenähtud korras ja tingimustel; 
11.3.3.	toetuse saaja suhtes on algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlus; 
11.3.4.	ilmneb, et projekti eesmärgi saavutamiseks kavandatud tulemusi ei saavutata; 
11.3.5.	toetuslepingu täitmise nõue toetuse kasutamisega kaasneva rikkumise lõpetamiseks, edasiste rikkumiste ärahoidmiseks ja rikkumiste tagajärgede kõrvaldamiseks on jäetud tähtpäevaks täitmata; 
11.3.6.	projekti teostamise ajal on toetuse saaja andnud valeandmeid või andmeid varjanud; 
11.3.7.	toetuse saaja ei ole täitnud toetuslepingus talle pandud kohustusi.
11.4.	Tagasinõudmise otsuse saadab TOL toetuse saajale digitaalallkirjaga e-posti teel, paludes kinnitust otsuse kättesaamise kohta 3 tööpäeva jooksul. Kui kinnitust ei ole kolme tööpäeva jooksul saadetud, väljastab TOL otsuse väljastusteatega tähtkirjaga. 
11.5.	TOLl on kohustus valitud tagasinõude määra toetuse tagasinõudmise otsuses põhjendada.
11.6.	Toetuse saaja peab tagasinõutava toetuse tagasi maksma 30 kalendripäeva jooksul tagasinõudmise otsuse kättesaamisest arvates.
11.7.	Tagasinõutud toetuse kannab toetuse saaja TOL arvelduskontole, toetuse tagastamisel tuleb ära märkida toetuse saaja nimi, projekti nimi, maakond ja toetuslepingu number; toetuse saamise aasta. 
11.8.	Tagastatud toetust on TOLl õigus kasutada toetuse tagasikandmisele järgnevas toetusvoorus toetuste maksmiseks. 
11.9.	Juhul, kui toetus makstakse tagasi punktis 13.10 nimetatud alustel, on toetusvooru läbiviijal õigus tagasi makstud toetust kasutada toetuse tagasikandmisele järgnevas toetusvoorus toetuste maksmiseks.
11.10.	Kui toetuse saajalt ei ole võimalik toetust tagasi saada, otsustab edasise tegevuse TOL. 
11.11.	Kõiki toetuse tagasinõudmise, tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisega seotud dokumente tuleb toetuse saajal ja toetusvooru läbiviijal säilitada raamatupidamise seaduse § 12 sätestatud tähtaja lõpuni.
11.12.	

VI ÕIGUSED JA KOHUSTUSED 
12.	Taotlejal ja toetuse saajal on õigus:
12.1.	Saada TOLlt täiendavat teavet toetuse taotlemise, taotluse mitterahuldamise otsuse põhjuste, lepingu sõlmimise ja taotluse ning aruande menetlemise kohta;
12.2.	Saada maakondliku arenduskeskuse konsultandilt tasuta nõustamist taotluse esitamist, projekti elluviimist ja aruande koostamist puudutavatest küsimustes, sealhulgas arvestades seda, et konsultatsiooni saamiseks tuleb konsultandi poole pöörduda aegsasti ja nõustamisteenus ei sisalda taotleja eest erinevate dokumentide koostamist.

13.	Toetuse saaja on kohustatud:
13.1.	tagama projekti omafinantseeringu vähemalt 10 % projekti investeeringute ja soetuste maksumusest;
13.2.	kasutama toetust vastavuses esitatud taotluse ja punktis 9.1 nimetatud lepinguga;
13.3.	tagastama toetuse TOL arvelduskontole, kui toetusvooru läbiviija esitab tagasimakse nõude lähtudes käesoleva käskkirja punktist 11;
13.4.	pidama eraldi raamatupidamisarvestust toetuse ja omafinantseeringu kasutamise kohta. Toetuse saaja raamatupidamises peavad toetatava projekti kulud ja neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid olema muudest toetuse saaja kuludest ning kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavad. Kõik toimingud teostatakse panga vahendusel, sularaha arveldused ei ole lubatud;
13.5.	võimaldama teostada kohapealset kontrolli ja auditit ning järelevalvet toetuse ning omafinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide, soetuste ja teostatud tööde osas, sh:
13.5.1.	võimaldama kontrollijal juurdepääsu kõikidesse projektiga seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab, rendib ja/või mistahes muul moel kasutab;
13.5.2.	andma kontrollija käsutusse kõik projektiga seotud soovitud andmed ja dokumendid viie tööpäeva jooksul arvates vastava teate saamisest;
13.5.3.	osutama kohapealse kontrolli ja auditi läbiviimiseks igakülgset abi;
13.6.	teavitama toetuse kasutamisest ja projekti tulemustest avalikkust;
13.7.	säilitama taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni ja materjali seitse aastat arvates toetuslepingu lõppemisest või lõpetamisest;
13.8.	informeerima viivitamatult kirjalikult TOLi kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste, sh. nime, aadressi ja põhimäärusest, põhikirjast tulenevate või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankrotihoiatuse saamisest, pankroti väljakuulutamisest, tegevuse lõpetamisest jne ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
13.9.	informeerima viivitamatult kirjalikult TOL projekti teostamise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise kaheldavast otstarbekusest;
13.10.	kui projekt on ellu viidud eelarves kavandatud väiksemate kuludega, tagastama kasutamata jäänud toetuse TOL arvelduskontole. Juhul kui toetusest jääb kasutamata vähem kui 5 eurot, siis kasutamata jäänud toetuse osa ei tagastata;
13.11.	tagastama TOL arvelduskontole proportsionaalse osa toetusest kui omafinantseering väheneb alla punktis 3.2 toodud määra (pärast ümberarvestust peab projekti omafinantseering olema vähemalt 10 % projekti soetuste ja investeeringute kuludest). 

14.	TOLl on õigus:
14.1.	nõuda taotlejalt projekti kohta selgitusi ja lisainformatsiooni ning täiendavate andmete ja dokumentide esitamist;
14.2.	teostada kohapealset kontrolli ja järelevalvet toetuse ning omafinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide, soetatud seadmete, materjalide ja teostatud tööde osas;
14.3.	pikendada taotluse esitamise tähtaega 5 tööpäeva võrra kui ilmneb, et esialgseks tähtajaks ei esitatud piisavalt taotlusi;

15.	 TOL on kohustatud:
15.1.	teavitama toetuse saajaid viivitamatult toetuse kasutamist reguleerivates dokumentides tehtud muudatustest;
15.2.	võimaldama taotlejal tutvuda menetluse käigus tema projekti kohta kogutud dokumentidega;
15.3.	esitama Siseministeeriumile toetusvooru rakendamise kohta aruandeid ja informatsiooni üldtingimustes sätestatud vormil, viisil ja tähtaegadel;
15.4.	edastama pärast taotluste rahuldamise otsuse tegemist 10 tööpäeva jooksul Siseministeeriumile toetusvooru otsuste kohta vastavas vormis aruanne sh läbiviija pädeva organi otsus taotluste rahuldamise kohta;
15.5.	esitama Siseministeeriumile andmed sõlmitud toetuslepingute kohta Siseministeeriumi kehtestatud vormil, viisil ja tähtaegadel; 
15.6.	nõudma välja makstud toetuse osalist tagastamist, kui toetuse saaja omafinantseering väheneb alla 10 % projekti soetuste ja investeeringute kuludest; 
15.7.	mitte avaldama taotleja kohta teistele taotlejatele ega kolmandatele isikutele menetluse käigus saadud informatsiooni ega dokumente, välja arvatud seadusega sätestatud juhtudel; 
15.8.	esitama Siseministeeriumile andmed kinnitatud ja kinnitamata aruannete ning toetuse saaja poolt kasutamata jäänud toetuse kohta Siseministeeriumi kehtestatud vormil, viisil ja tähtaegadel ning lõpparuande hiljemalt 01.12.2021;
15.9.	lähtuma toetuse andmisel konkurentsiseaduse 6. peatükis sätestatust, kui antav toetus on käsitatav riigi- või vähese tähtsusega abina.