Riikliku süüdistusfunktsiooni üleandmine advokatuurile riigireformi kontekstis: arutelu sisust, plussidest ja miinustest

Jaanus Tehver
Advokaadibüroo Tehver & Partnerid vandeadvokaat, Eesti Advokatuuri aseesimees

1. Riikliku süüdistusfunktsiooni sisu ehk mis see on mida prokurör õigupoolest teeb?

2. Kui suure osa prokuröride tööst moodustab nö klassikaline süüdistusfunktsiooni teostamine ehk ettevalmistus võistlevaks kohtumenetluseks ja süüdistuse esindamine kohtus võistlevas menetluses?

3. Kas võistlevas kohtumenetluses on poolte (riik/prokurör vs süüdistatav/kaitsja) ülesanded ja eesmärgid olemuselt erinevad või mitte?

4. Kas võiks rääkida ühtsest “kohtus kõnelejate” ametist/kutsest? Kui jah, siis kas selle ameti kandjaid on põhjust rangelt eristada selle järgi, kelle nimel kõneldakse?

5. “Jagatud ameti/kutse” (ingl k split profession) plussid ja miinused kahes paradigmas: advokaat/prokurör ja solicitor/barrister. Kas näeme kokkulangevusi?

6. Räägime majandusest: ressursid, tööjaotus, efektiivsus. Kas traditsioonilise mudeliga jätkamine on õigustatud või mitte?

7. Vaade tulevikku: ühinemine, jagunemine, ümberkujundamine -- prokuratuur ja advokatuur(id) aastal 2033?