Eesti kohtunik Euroopa Liidu superkohtunikuna

Ph.D. Carri Ginter
Tartu Ülikooli Euroopa õiguse dotsent
Advokaadibüroo Sorainen partner, vandeadvokaat

Alus eelotsuse küsimiseks ELTL artikkel 267
EL Kohtu ja liikmesriigi kohtu vahekorrast:
-	eelotsuse küsimisel ei ole liikmesriigi kohus ja EL Kohus mitte hierarhilises suhtes, vaid nad on koostööpartnerid, kes oma panuse kaudu leiavad probleemile lahenduse
-	EL Kohus selgitab EL õigust eesmärgiga tagada selle õige kohaldamine liikmesriikide kohtute poolt.
Eelotsusetaotlus on vastuvõetav, kui:
-	liikmesriigi kohus peab eelotsuseküsimuse vastust oluliseks kohtuasja lahendamisel ja on vajalikkust põhjendanud
-	vaidlus peab sisaldama probleemi, mis tõusetub EL õiguse mitmetimõistetavusest.
Eelotsusetaotlus ei ole vastuvõetav, kui 
CILFIT kriteeriumid:
-	EL õiguse tõlgendamine ei ole vajalik põhikohtuasja lahendamiseks
-	Acte eclairé (sarnane küsimus on juba varasemalt lahendatud)
-	Acte clair (EL õiguse korrektne tõlgendamine on ilmselge ja selleks ei ole vaja EL kohtu otsust)
Lisaks, ei ole vastuvõetav, kui (Eugen Schmidberger C-112/00):
-	küsimusega otsitakse EL Kohtu juhiseid EL õiguse kohaldamiseks, aga mitte tõlgendamiseks
-	eelotsusetaotlus puudutab põhikohtuasja faktiküsimusi
-	vaidlus on poolte poolt fabritseeritud eesmärgiga saada EL Kohtu tõlgendust EL õiguse kohta
-	vastuse kõnealusele küsimusele võib selgelt tuletada olemasolevast kohtupraktikast
-	kohus ei vasta ka sellistele küsimustele, mis on formuleeritud nii segaselt, et Euroopa Kohus ei saa neile anda mõistlikku juriidilist vastust
-	faktid on liiga segased selleks, et Euroopa Kohus saaks võtta õiguslikku seisukohta
Probleemid vastuvõetavusega:
-	liikmesriigi kohtunikud peavad EL Kohtu otsustega väga hästi kursis olema, et otsustada acte eclairé üle
-	Acte clair eeldab, et liikmesriigi kohtunikud suudaksid lugeda EL õigust erinevates keeltes ja otsida vastuseid teiste liikmesriikide kohtulahenditest ning tunneksid EL õiguse tagamaad (miks on mingi akt vastuvõetud)

Millal eelotsusetaotlus esitada:
-	niipea kui on selge, et EL õiguse tõlgendus on vajalik kohtuasja lahendamiseks (Maakohus? Ringkonnakohus? Riigikohus?)
-	kui menetlus on jõudnud staadiumisse, kus vaidluse faktiline ja õiguslik kontekst on selge (vajadus faktilise olukorra tuvastamiseks võib selguda alles pärast eelotsust?)
-	maa- ja ringkonnakohus võib esitada, Riigikohus peab esitama kui olemas EL element (maakohus läheb Riigikohtu vastu kui viimane ei esita, aga oleks vaja?)
Vorminõuded:
-	võib esitada igas vormis, mida lubab siseriiklik menetlusõigus
-	peab sisaldama kogu vajaminevat informatsiooni EL Kohtul vastuse andmise võimaldamiseks 
-	peab olema sõnastatud lihtsalt ja selgelt ilma liigsete detailideta
-	max 10 lk on tavaliselt piisav
-	peab faktilisest ja õiguslikust olukorrast andma täieliku ülevaate
-	eelotsuse küsimused ise peavad olema sõnastatud eraldi põhitekstist, nad peavad olema lihtsalt mõistetavad
EL kohtu vastus:
-	siseriiklik kohus peab seda arvestama EL õiguse kohaldamisel (kuidas täpselt?)
-	omab tagasiulatuvat jõudu EL õiguse tõlgendamise osas (kohtuasjade taasavamine?)
Ebakorrektse eelotsusetaotluse esitamise tagajärjed:
-	õiguskindluse kadumine EL õiguse küsimustes
Eelotsuse mitteküsimise tagajärjed:
-	komisjon algatab rikkumismenetluse (Rootsi rikkumismenetlus 2003/2161)
-	riigivastutus (Köbler C-224/01)
-	haldusakti uuesti läbivaatamise kohustus
-	tagajärjed põhiseaduses ja EIÕKonv-s (Saksa BVerfG)