Tsiviilprotsessi tõhustamise plussid ja miinused

Dr. iur. Meelis Eerik
Harju Maakohtu kohtunik

Probleemipüstitus. Tsiviilkohtumenetluse üldised probleemid:
a)	õigusemõistmise kättesaadavus;
b)	ebaefektiivsus;
c)	menetluse mõistlik aeg.

1.	Lahendused mujal maailmas. Caseflow Management Principles:
-	varajane kohtulik kontroll;
-	pidev kohtulik kontroll; 
-	lühikesed menetlustähtajad;
-	menetlusosaliste nn kalendrikonflikti lahendamine;
-	menetlustähtaegadest kinnipidamise tagamine.

Näiteid kohtute poolt kasutatavatest meetoditest ja regulatsioonidest mujal maailmas:
-	hagiavalduse kättetoimetamine hageja poolt;
-	vaidlusaluste asjaolude identifitseerimine poolte poolt;
-	piiratud võimalus suulisele esinemisele kohtus vaid kohtu poolt fikseeritud istungiajal;
-	vaidluste klassifitseerimine ja sellele vastavate menetlusnormide kohaldamine;
-	menetlusdokumentide puuduste kontroll kantselei/abipersonali poolt;
-	resolutsioonotsused;
-	Fast Track. Tingimused:
a)	hagiavalduse asendamine nõude kokkuvõttega;
b)	kostja vastuse asendamine vastuväidete kokkuvõttega;
c)	kohustuslik menetluskonverents vaidlusaluste asjaolude tuvastamiseks;
d)	kõrvaliste dokumentide toimikust väljajätmine;
e)	menetlustähtaegadest kinnipidamise jälgimine kohtu poolt ja kiirendatud korras lahendi tegemine.

2.	Lahendused Eestis. Sõlmküsimused kehtiva regulatsiooni pinnalt. Plussid ja miinused.

Lähenemisnurk: dogmaatilis-idealistlik või ratsionaal-pragmaatiline? 
Eerik Kergandberg: „/.../ teatud juhtudel, ja eriti siis, kui küsimus puudutab töökoormust, ei taha praktika kuulda ei seda, mida teooria talle kõrva sosistab või isegi mitte seda, mida ta avalikult hüüab.”

a)	Menetlusdokumentide sisu ja esitamise tähtaeg. 

b)	Kättetoimetamise regulatsioon.

3.	Tsiviilkohtumenetluse arengusuunad.  Pidulik paigalmarss (ehk töö detailidega) või põhimõtteline muutumine? 
a)	Tsiviilkohtumenetluse regulatsioon põhimõtete tasandil? 
-	menetluslike detailide vähenemine ja tähelepanu vaidluse sisule ja materiaalõigusele? 
-	kohtunikuõiguse suurendamine? kohtuniku vastutuse suurenemine? kohtuvõimu valmisolek?
-	esindajate valmisolek kiireks menetluseks? 
-	kaebemenetluse muutumine? 

b)	Tsiviilkohtumenetluse bürokratiseerumise oht? 
c)	Lahendini 100 päevaga – unelm või reaalsus?

4.	Filosoofiline vaatenurk. Kas õigusteadus pakub muutuvale ühiskonnale välja lahendusi või püüab tagantjärgi hakkama saada ühiskonna muutustega? 

Newtonliku maailmakäsitluse ja idealismi kadumine. Iseorganiseeruv süsteem.