Kohaliku omavalitsuse ülesannete delegeerimine erasektorile. Kohalikes omavalitsustes läbiviidud küsitluse analüüs

Vallo Olle, Dr. iur.
Tartu Ülikooli haldusõiguse dotsent

1. Avalike ülesannete liigitus Eesti Vabariigi Põhiseaduses
Avalike ülesannete liigituse kahe põhilise alusmudelina tuntakse teatavasti monistlikku ja dualistlikku mudelit. Eesti põhiseadus eristab kohaliku elu küsimusi (§ 154 lg 1) ja riigielu küsimusi („riiklikud kohustused“) (§ 154 lg 2). Kohaliku elu küsimuste otsustamisel ja korraldamisel on kohalikul omavalitsusel universaalpädevus.  Ülekantud pädevus (riigielu küsimused) moodustub seaduse alusel (seaduse reservatsioon) või riigi ja kohaliku omavalitsuse (edaspidi: KOV) vahelise kokkuleppe korras (haldusleping). Olemuslikult kohaliku elu küsimuste ja riigielu küsimuste eristamine on teatavasti omane avalike ülesannete liigitamise dualistlikule teooriale. Põhiseadus expressis verbis avalike ülesannete mõistet küll ei sisalda, kuid see pole ka vajalik. Seega võib öelda, et põhiseaduses on avalike ülesannete liigitamisel lähtutud dualistlikust teooriast. 

2. Omavalitsuslike ülesannete struktuur 

KOV-i olemuslikku pädevusse kuuluvad kohaliku elu küsimused. Ülesandeid kohaliku elu küsimuste otsustamisel ja korraldamisel saab liigitada mitmeti. Kõige olulisem on omavalitsuslike ülesannete liigitamine vabatahtlikeks ja kohustuslikeks omavalitsuslikeks ülesanneteks. 
Vabatahtlikud omavalitsuslikud ülesanded on sellised, mida KOV pole kohustatud täitma, kuid mida ta igal ajal võib endale täitmiseks võtta (nn ülesannete avastamise õigus). Vabatahtliku omavalitsusülesande puhul on KOV-l õigus otsustada, kas, millal ja kuidas ta seda täidab. Vabatahtlikeks omavalitsusülesanneteks on nt koostöö teiste KOV üksustega, spordiasutuste loomine, mitmesugused kultuurialased ülesanded, elanikele puhkeaja veetmise võimaluste loomine jne.
Kohustuslikud omavalitsuslikud ülesanded on sellised omavalitsuslikud ülesanded, mille täitmist riik kõrgendatud avalikust huvist tulenevalt KOV-lt nõuab. Ülesande täitmise kohustus võib olla tingimatu (ülesanne tuleb igal juhul täita) või tingimuslik (ülesanne tuleb täita vajaduse korral või teatud tingimustel). Põhimõtteliselt on KOV kohustuslike omavalitsuslike ülesannete puhul vaba otsustama üksnes seda, kuidas vastavat ülesannet täita, mitte aga seda, kas seda teha. Kohustuslikud omavalitsuslikud ülesanded on sätestatud nt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558…2007, 44, 316) (edaspidi KOKS) § 6 lg-tes 1 ja 2. Nii sätestab KOKS § 6 lg 1, et omavalitsusüksuse ülesandeks on korraldada antud vallas või linnas sotsiaalabi ja -teenuseid, vanurite hoolekannet, noorsootööd, elamu- ja kommunaalmajandust, veevarustust ja kanalisatsiooni, heakorda, jäätmehooldust, territoriaalplaneerimist, valla- või linnasisest ühistransporti ning valla teede ja linnatänavate korrashoidu, juhul kui need ülesanded ei ole seadusega antud kellegi teise täita. Paljuski on eelloetletud valdkonnad leidnud reguleerimist ka vastavate eriseadustega, mis on üksikasjaliku(ma)lt kindlaks määranud, kuidas KOV teatud valdkonda korraldama peab. Kui vabatahtlikke omavalitsuslikke ülesandeid võib KOV omal äranägemisel üle anda eraõiguslikele isikutele, siis kohustuslike omavalitsuslike ülesannete puhul on see võimalik ainult formaalse seaduse volituse alusel.

3. KOV üksuste osas läbiviidud küsitlus

Eesti Teadusfondi projekti (ETF6464), mille teemaks on avalike ülesannete eraõiguslikele isikutele üleandmise õigusteoreetilised lähtekohad, raames viidi läbi KOV-i üksuste küsitlus nn kohustuslike omavalitsuslike ülesannete täitmise kohta. Kokku saatsime k.a juuli lõpus küsimustiku 92 KOV-i üksusele (praegu on Eestis teatavasti kokku 227 KOV-i üksust: 33 linna ja 194 valda), seega 40,5%-le KOV-i üksustest. Täpsemalt öeldes oli küsimustik adresseeritud valla- ja linnasekretäridele. Õiguslikus mõttes kujutas väljasaadetud küsimustik endast avaliku teabe nõuet avaliku teabe seaduse (RT I 2000, 92, 597…2007, 68, 420) mõttes. Jagasime KOV-i üksused  „rikaste“ ja „vaeste“ gruppi ning lisasime ka rahvaarvult suuremaid KOV-i üksusi, samuti parkimistasu kehtestanud vallad/linnad. Siin on silmas peetud rahandusministeeriumist saadud andmeid, kus sisalduvad mh KOV üksuste arvestuslikud tulud elaniku kohta. 
Kokku laekus (nii tähtaegselt kui ka täiendava meeldetuletamise peale) 76 vastust, mis moodustab 83% väljasaadetud küsimustike arvust ja mida võib lugeda suhteliselt heaks tulemuseks (hõlmatud on 33% KOV-i üksuste üldarvust). Siinkohal tuleb märkida, et avalike ülesannete eraõiguslikele isikutele delegeerimise  temaatika osas on erinevad institutsioonid KOV-i üksusi küsitlenud ka varem. Nt on Justiitsministeerium 2008. a alguses küsitlenud KOV-i üksusi nende poolt sõlmitud halduslepingute kohta.  
Läbiviidud küsitluse eesmärgid olid järgmised:
1) välja selgitada, millised õigussubjektid (liigi mõttes) täidavad KOV üksustes KOKS § 6 lg-s 1 loetletud nn kohustuslikke omavalitsuslikke ülesandeid: kas vastavat avalikku ülesannet täidab KOV üksus ise vahetult oma asutuse kaudu või täidab seda ülesannet KOV-i valitseva mõju all olev äriühing (nn munitsipaaläriühing), äriühing, mis pole KOV-i valitseva mõju all (muu äriühing), füüsilisest isikust ettevõtja (FIE), mittetulundusühing (MTÜ); viimasel juhul küsisime veel eraldi, kas KOV üksus oli selle liige või mitte. Küsimused olid esitatud olukorra kohta möödunud, 2007. a-l, kuid teatud juhtudel huvitas meid ka avaliku ülesande täitmise dünaamika  ja sellistel juhtudel puudutasid küsimused perioodi 2006.-2008. a.
2) püüda välja selgitada, kas on täheldatav teatud seos selle vahel, kas on tegu „rikka“ või „vaese“ KOV-i üksusega üheltpoolt ja nn kohustusliku omavalitsusliku ülesande täitmisega KOV-i üksuse poolt oma asutuse kaudu või delegeerimisega erasektorile teiselt poolt.
3) nende KOV-i üksuste puhul, kes on kehtestanud kohaliku maksuna parkimistasu, välja selgitada, kas nad on kasutanud liiklusseaduse (RT I 2001, 3, 6…2008, 28, 181) § 50¹ lg-s 3 sätestatud võimalust anda parkimisjärelevalve teostamine, parkimistasu maksmise kontrollimine ning sama seaduse §-s 502 sätestatud viivistasu määramine halduslepingu alusel üle eraõiguslikule juriidilisele isikule. Lisaks sellele küsisime parkimistasu osas: 1) kas juhul, kui viivistasu jäetakse tähtpäevaks maksmata, siis kas viivistasu nõude kohtutäiturile koheseks sundtäitmiseks esitamisega tegeleb KOV-i vastav struktuuriüksus, munitsipaaläriühing või muu eraõiguslik juriidiline isik; 2) juhul kui vastavas KOV-i üksuses on parkimisjärelevalve, parkimistasu maksmise kontrollimine ja/või liiklusseaduse §-s 50² sätestatud viivistasu määramine üle antud eraõiguslikule juriidilisele isikule, siis kas enne ülesande üleandmist koostati sellega kaasnevate mõjude analüüs (sellise dokumendi koostamise näeb ette halduskoostöö seaduse (RT I 2003, 20, 117…2008, 34, 208) § 5 lg 2).
Järgnevalt vaatlemegi olukorda Eesti valdades/linnades KOKS § 6 lg-s 1 sätestatud erinevaid ülesandeid täitvate subjektide osas,  nii nagu see nähtub KOV-i üksuste vastustest neile saadetud küsimustikule:
 jäätmevedu;
2007. a tegelesid KOV-i üksustes korraldatud jäätmeveoga valdavalt KOV-i valitseva mõju all mitteolevad äriühingud (58 juhul), munitsipaaläriühing tegeles sellega vaid kahel juhul (Padise vald ja Tootsi vald), ühel juhul oli tegu FIE-ga (Vormsi vald). 8 juhul oli tegu valdadega, kus elanike arv oli alla 1500, mistõttu neile ei laienenudki korraldatud jäätmeveo korraldamise kohustus (vt jäätmeveoseaduse 
§ 135 lg 2). 3 juhul oli jäätmevedu aga korraldamata (Kiviõli linn, Tõlliste vald, Rakvere linn). 

 jäätmeveokonkursiga seonduvad haldusülesanded
Küsitletud KOV-i üksused polnud valdaval enamikul juhtudel (64 juhul) kasutanud neile jäätmeseadusega (§ 67 lg 1) antud võimalust, mille kohaselt KOV-i volikogu võib halduskoostöö seaduses sätestatud korras korraldatud jäätmeveo konkursiga seonduvate haldusülesannete täitmiseks volitada mittetulundusühingut, mille liige vastav KOV-i üksus on ning mille liikmeteks saavad vastavalt põhikirjale olla ainult KOV-i üksused või KOV-i üksuste liit. Eeltoodud võimalust oli kasutanud 10 KOV-i üksust, seega vaid 13,5% KOV-dest, kus 2007. a leidis aset korraldatud jäätmevedu. Viimaste hulgas olid küll suures enamuses „vaesed“ KOV-i üksused, kuid vaevalt võib sellest asjaolust mingeid sisulisi järeldusi teha. Vastavateks MTÜ-dena nimetati Ida-Eesti Jäätmehoolduskeskust ja Valgamaa Omavalitsuste Liitu. 
 kliendi kinnistu veevärgi varustamine veega ühisveevärgi kaudu; kliendi kinnistu kanalisatsioonist reovee ärajuhtimise korraldamine
Küsimusele, kelle  - kas KOV-i või eraõigusliku juriidilise isiku – omandis on vastavas KOV-i üksuses ühisveevärk ja –kanalisatsioon 2007.a, antud vastused jagunesid nende kahe alternatiivi vahel praktiliselt võrdselt (KOV-i omandis: 42 juhul, sh KOV-i üksuse grupp, kus ühisveevärk ja –kanalisatsioon olid munitsipaalomandis, jagunes „rikaste“ ja „vaeste“ vahel täpselt pooleks; eraõigusliku juriidilise isiku omandis: 36 juhul). 
Mis puudutab küsimust sellest, kes on KOV-i üksuses vee-ettevõtjaks ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniseaduse (RT I 1999, 25, 363…2005, 37, 280) tähenduses, siis valdaval enamikul juhtudest (vastavalt 44% vastanutest) oli selleks munitsipaaläriühing (35 juhul, neist 25 juhul „rikas“ KOV, 10 juhul „vaene“); muu äriühing  oli vee-ettevõtjaks 24 juhul (30% vastanutest), sh jagunes see grupp „rikaste“ ja „vaeste“ KOV-de vahel praktiliselt võrdselt (14 „rikast“ ja 10 „vaest“).  Kolmanda grupi vastuseid moodustasid need juhud (20), kus vee-ettevõtja ja tema tegevuspiirkond polnud KOV-i poolt veel määratud ja KOV jätkas seni ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni abil veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid osutanud ettevõtjana oma tegevust vastava lepinguga määratud ajani – vt ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse § 7 lg 4). 
 teehoiu korraldamine
Küsimusele, kes täitis vastavas KOV-i üksuses 2007. a teehoiuga seonduvaid ülesandeid (teetööde tegemine, kavandamine, teekasutuse korraldamine, tee kaitsevööndi hooldamine, tee projekteerimine jm), antud vastustest nähtub, et kõige suurema osatähtsusega on äriühingute grupp (57 juhul, sh 30 „rikast“ ja 27 „vaest“ KOV-i üksust), osatähtsuselt järgmine grupp täitjaid on KOV-i üksused oma asutuste/struktuuriüksustega (28 juhul, sh 13 „rikast“ ja 15 „vaest“ KOV-i üksust). Võrdsel arvul juhtudest (8) olid teehoiualaste ülesannete täitjatena esindatud munitsipaaläriühingud ja füüsilisest isikust ettevõtjad. Kindlasti on siin oluline märkida, et kuna teehoiualased ülesanded on väga mitmekesised, siis oli suhteliselt tüüpiline olukord, kus ühes ja samas vallas või linnas täitis teatud teehoiu korraldamise ülesandeid KOV-i struktuuriüksus, teatud selle valdkonna ülesanded aga olid delegeeritud nt äriühingule.
Järgnevalt vaatleme sotsiaalhoolekandealaste ülesannete blokki.
 koduteenused
Koduteenuseid osutab üldreeglina KOV-i üksus ise oma asutuse/struktuuriüksuse kaudu. Selline vastus anti tervelt 69 juhul. Vaid 3 juhul (Tartu linn, Viljandi linn ja Kohtla vald) osutas teatud koduteenuseid mittetulundusühing, mille liikmeks KOV-i üksus ise polnud, 2 juhul (Viljandi linn ja Antsla vald) osutas teatud koduteenuseid munitsipaaläriühing ning ühel juhul muu äriühing (Räpina vald) ja füüsilisest isikust ettevõtja (Viljandi linn).
 asenduskoduteenus  
Asenduskoduteenuse osutamine kujutab endast näidet sellest, kuidas KOV-le seadusega kohustuslikuks tehtud sotsiaalvaldkonna raames on seadusega jäetud ruumi ka kaalutlusõigusele: sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1996, 49, 953…2007, 45, 320) § 15³ sätestab, et asenduskoduteenust võib osutada füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik, KOV-i asutus, valitsusasutus või valitsusasutuse hallatav asutus, kellele on teenuse osutaja tegevuskohajärgse maavanema antud kehtiv tegevusluba. Tervelt 36 juhul (s.o 47% vastanud KOV-dest) anti vastuseks, et vald või linn sellist ülesannet ei täida. Ülejäänud juhtudel tegelevad KOV-d asenduskoduteenuste osutamisega eeskätt oma asutuse kaudu (16 juhul e. 21% vastanud KOV-dest), 14 juhul (18% vastanutest) figureerib asendusteenuse osutajana mittetulundusühing (reeglina vald või linn ise selle liige ei ole),  10 juhul on subjektiks äriühing (13%), 1 juhul munitsipaaläriühing (Mõniste vald) ja 1 juhul füüsilisest isikust ettevõtja (Rakvere linn). 
 puuetega isikutele osutatavad sotsiaalhoolekandeteenused
Puuetega isikutele osutavad sotsiaalhoolekandeteenuseid valdavalt KOV-i üksused ise oma asutuste/struktuuriüksuste kaudu (65 juhul), äriühing on subjektiks 14 juhul, MTÜ samuti 14 juhul (sh enamikul juhtudest polnud KOV üksus ise MTÜ liikmeks), füüsilisest isikust ettevõtja on subjektiks 5 juhul ja munitsipaaläriühing 3 juhul. Märkida tuleks seda, et ka selles valdkonnas esineb juhtumeid, kus teatud sotsiaalhoolekandealaseid teenuseid osutab KOV üksus ise oma asutuse kaudu, teatud teenused on aga delegeeritud erasektorile. Nii on nt Viljandi linn kasutanud selliste teenuste osutamisel nii enda omavalitsuslikke stuktuure kui ka munitsipaaläriühingut, FIE-t ja MTÜ-sid. 
 vanuritele osutatavad sotsiaalhoolekandeteenused
Ka sotsiaalhoolekandeteenuseid vanuritele osutavad valdavalt KOV-i üksused ise oma asutuste struktuuriüksuste kaudu (65 juhul); MTÜ on subjektiks 19 korral (tegelikult 18, ühel juhul on tegu sihtasutusega), sh 15 juhul KOV ise MTÜ liige ei ole, 4 juhul on. Äriühing on teenuseid osutavaks subjektiks 12 korral, munitsipaaläriühing 6 korral. Ka siin on vajalik märkida, et mitmete KOV-i üksuste osas esineb  juhtumeid, kus teatud sotsiaalhoolekandealaseid teenuseid osutab KOV üksus ise oma asutuse kaudu, teatud valdkondlikud teenused on aga delegeeritud erasektorile.

● heakorraeeskirjast tulenevad heakorraalased ülesanded (v.a koormis)
Heakorraalaseid ülesandeid täidavad KOV-i üksused valdavalt oma asutuste/struktuuriüksuste kaudu (44 juhul), olulisuselt järgmiseks subjektide liigiks on äriühingud (27 juhul, sh 17 „rikast“ ja 10 „vaest“ KOV-i üksust), füüsilisest isikust ettevõtja figureerib heakorraalaseid ülesandeid täitva subjektina 15 korral (6 „rikast“ ja 9 „vaest“ KOV-i üksust), munitsipaaläriühing 9 korral (5 „rikast“ ja 4 „vaest“ KOV-i) ja mittetulundusühing 3 korral (kusjuures KOV-i üksused ise ei ole sellise MTÜ liikmed). 
● hulkuvate loomade püüdmine, pidamine, hukkamine ja korjuste hävitamine
Nende ülesannetega tegelemise on KOV-i üksused valdavalt delegeerinud erasektorile. Enim on selle valdkonna ülesannete täitjaks MTÜ-d (24 juhul), kusjuures KOV-i üksused ise selliste MTÜ-de liikmeteks ei ole. Järgmise grupi moodustavad äriühingud (18 juhul), sellele järgneb FIE (11 juhul) ja munitsipaaläriühing (2 juhul). Oma asutuse/struktuuriüksuse kaudu täidavad vallad/linnad selliseid ülesandeid 16 juhul. Kuna antud valdkond hõlmab mitmeid erinevaid ülesandeid, esineb ka nende täitmisel olukordi, kus üks ja sama vald või linn on teatud ülesanded delegeerinud erasektorile, teatud ülesanded aga mitte. 
● detailplaneeringute koostamine
Detailplaneeringutega seoses huvitas meid kõigepealt küsimus, mitmel protsendil juhtudel (hinnanguliselt) koostas KOV-i üksus 2007. a-l ise detailplaneeringu. Laekunud vastuste põhjal kujunes järgmine üldpilt: kõige suurema grupi moodustavad KOV-d, kes 2007. a-l ei koostanud ise ühtegi detailplaneeringut (36 juhul e. 47% vastanud KOV-dest); sellele järgnes peaaegu sama suur grupp KOV-e, kus nende endi poolt koostatud detailplaneeringute osakaal oli 1-25% (32 juhul e. 42% vastanud KOV-dest). KOV-i enda poolt koostatud detailplaneeringute suurema osakaaluga gruppide osatähtsus on väike. Vahemikku 26-50% jäi 2 juhtu (Kiviõli linn ja Tarvastu vald), vahemikku 51-75% jäi 4 juhtu (Antsla vald, Laheda vald, Veriora vald ja Mooste vald) ning vahemikku 76-100% jäi üks juhtum (Ahja vald). Kui nüüd vaadata neid erinevaid gruppe nö „rikkuse-vaesuse“ skaalal, siis torkab silma, et grupis, kus KOV-de endi poolt koostatud detailplaneeringute protsent jääb hinnanguliselt vahemikku 1-25, on suhteliselt valdav „rikaste“ KOV-de osakaal (24 „rikast“ ja 3 „vaest“ KOV-i). Seevastu grupis 0% oli „rikaste“ ja „vaeste“ KOV-de proportsioon suhteliselt võrdne (14 „rikast“ ja 22 „vaest“), ülejäänud gruppide osakaal oli marginaalne, kusjuures kõigi neisse kuuluvate valdade/linnade näol on tegu „vaeste“ KOV-i üksustega. 
Detailplaneeringutega seoses huvitas meid ka küsimus, kas KOV-i üksustes on perioodil 2006-08. s.o kolme viimase aasta jooksul omavalitsuse enda koostatud detailplaneeringute osakaal võrreldes huvitatud isikutega sõlmitavate kokkulepetega vähenenud, jäänud endiseks või suurenenud. Laekunud vastustest nähtub ühemõtteliselt, et valdaval enamikul juhtudel (60 juhul e. 83 % sellele küsimusele vastanud KOV-dest) on KOV-de endi poolt koostatavate detailplaneeringute osakaal jäänud endiseks, osakaalu suurenemine on aset leidnud 8 juhul (11,5%) ja vähenemine 4 juhul (5.5%).
● teede ja tehnovõrkude ning rajatiste ehitamine
Kõigepealt küsisime KOV-i üksuste käest, et kui vald/linn ise täitis 2007. a detailplaneeringukohase avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni väljaehitamise kohustuse, siis kas see toimus KOV-i vastava struktuuriüksuse kaudu, munitsipaaläriühingu kaasamisega, muu äriühingu kaasamisega või FIE kaasamisega. Laekunud vastustest suurima grupi (38 juhul) moodustasid vastused, kus oli kaasatud muu äriühing. 12 juhul figureeris subjektina KOV-i struktuuriüksus, 6 juhul munitsipaaläriühing ja 2 juhul FIE. Taas tuleb märkida, et esines juhtumeid, kus ühes ja samas KOV-i üksuses toimub erinevate objektide väljaehitamine erinevalt: teatud juhtudel vahetult KOV-i struktuuriüksuse poolt, teatud juhtudel erasektori kaasamisega. „Rikaste“ ja „vaeste“ KOV-i üksuste osas valitses taaskord suhteline tasakaali (nt suurima grupi vastuste osas – muu äriühingu kaasamine – oli esindatud 23 „rikast“ ja 15 „vaest“ KOV-i). 
Teiseks püüdsime välja selgitada, milline on hinnanguliselt KOV-i poolt eeltoodud vormides 2007. a teostatud teede ja tehnovõrkude ning rajatiste väljaehitamise osakaal võrreldes detailplaneeringu koostajate ja ehitusloa taotlejatega sõlmitud kokkulepetega. Suurim arv vastuseid (29 juhtu e. 45 % kõigist vastanuist) langes gruppi 1-25%, järgnes grupp 0% (23 juhtu e. 35 % kõigist vastanuist). Ülejäänud gruppide osakaal oli väiksem (26-50% - 3 vastust; 51-75% - 6 vastust, 76-100% - 4 vastust). 
Kolmandaks püüdsime välja selgitada tendentsi: kas KOV-i üksustes on perioodil 2006-2008, s.o 3 viimase aasta jooksul omavalitsuse enda poolt teede ja tehnovõrkude ning rajatiste väljaehitamise kohustuse täitmine võrreldes detailplaneeringu koostajate ja ehitusloa taotlejatega sõlmitavate kokkulepetega vähenenud, jäänud endiseks või suurenenud. Vastustest nähtus ühemõtteliselt, et vaadeldaval ajavahemikul on üldiseks tendentsiks olukorra staatilisus (endiseksjäämine): 54 juhul ( % kõigist vastanuist), osakaalu suurenemine on aset leidnud 8 juhul ja vähenemine 4 juhul. Taaskord tuleb tõdeda, et mingit ühest seost „rikkuse“ ja „vaesusega“ pole ei vähenevat ega suurenevat osakaalu peegeldava grupi osas võimalik välja tuua. 
● parkimisjärelevalve teostamine, parkimistasu maksmise kontrollimine ja liiklusseaduse §-s 50² sätestatud viivistasu määramine KOV-i üksuses
Nende ülesannete täitmise kohta esitati küsimus neile KOV-i üksustele, kus parkimistasu on kehtestatud, nimelt Tallinna linn, Tartu linn, Pärnu linn, Viljandi linn, Narva-Jõesuu linn, Toila vald, Iisaku vald. Tundsime huvi järgmiste küsimuste vastu:
1) kas parkimisjärelevalvet KOV-i üksuses teostab KOV-i vastav struktuuriüksus, munitsipaaläriühing või muu eraõiguslik juriidiline isik;  
Vastustest nähtub, et Tallinnas, Pärnus, Iisaku vallas ja Narva-Jõesuus teostab seda KOV-i struktuuriüksus. Tallinnas, Viljandis, Tartus ja Toila vallas on see delegeeritud eraõiguslikule juriidilisele isikule.
2) kas parkimistasu maksmise kontrollimist teostab KOV-i vastav struktuuriüksus, munitsipaaläriühing või muu eraõiguslik juriidiline isik;
Iisaku vallas ja Narva-Jõesuus teostab parkimistasu maksmise kontrollimist KOV-i vastav struktuuriüksus; Tartus, Viljandis, Tallinnas, Pärnus ja Toila vallas  on see ülesanne delegeeritud eraõiguslikule juriidilisele isikule. 
3) kas viivistasu määramisega tegeleb KOV-i vastav struktuuriüksus, munitsipaaläriühing või muu eraõiguslik juriidiline isik.
Iisaku vallas ja Narva-Jõesuus on selleks KOV-i vastav struktuuriüksus. Tõsi, praktikas Iisaku vallas viivistasusid polegi määratud: seal tuleb tasulisel parkimisalal parkimiseks osta päevase kehtivusega pilet. Tartus, Viljandis, Tallinnas ja Toila vallas on see ülesanne delegeeritud eraõiguslikule juriidilisele isikule.
4) kui viivistasu jäetakse tähtpäevaks maksmata, kas siis KOV-i üksuses tegeleb viivistasu nõude kohtutäiturile koheseks sundtäitmiseks esitamisega KOV-i vastav struktuuriüksus, munitsipaaläriühing või muu eraõiguslik juriidiline isik. Nimelt sätestab liiklusseaduse § 50³ lg 3, et viivistasu tähtpäevaks maksmata jätmise korral võib KOV esitada viivistasu nõude koheseks sundtäitmiseks kohtutäiturile täitemenetluse seadustikus sätestatud alustel ja korras. Vastustest nähtust, et Tartus ja Toila vallas teeb seda eraõiguslik juriidiline isik, millist praktikat ei saa pidada õiguspäraseks.
5) kui KOV-i üksuses on parkimisjärelevalve, parkimistasu maksmise kontrollimine ja/või liiklusseaduse §-s 50² sätestatud viivistasu määramine üle antud eraõiguslikule juriidilisele isikule, siis kas enne ülesande üleandmist koostati sellega kaasnevate mõjude analüüs. Vastustest nähtus, et Tallinnas, Tartus ja Pärnus selline analüüs teostati, Viljandis ja Toila vallas aga mitte. 
4. Diskussioonist KOV-i volikogudes ja komisjonides parkimistasuga seonduvate ülesannete eraõiguslikele juriidilistele isikutele delegeerimisel 
Paralleelselt küsimustikuga tegelemisega uurisin – kasutades nii Internetti kui ka avaliku teabe nõudeid vastavate dokumentide saamiseks - seda, kas parkimistasu kehtestanud KOV-i üksustes on selle kohaliku maksu kehtestamisel ja liiklusseaduse § 50¹ lg-s 3 loetletud ülesannete eraõiguslikule juriidilisele isikule delegeerimisel asetleidnud arutelude käigus esitatud mingeid argumente (nii volikogu istungil kui ka volikogu komisjonides), mis sellist delegeerimist vastutaksid, kasutades sarnaseid argumente, mida Riigikohus on kasutanud oma tuntud lahendis 3-1-1-86-07 [Tallinna ühistranspordi kaasus] – nimelt, et riigivõimu tuumikfunktsiooni – karistusvõimu - ei saa riigivõim delegeerida eraõiguslikule juriidilisele isikule. Tuleb tõdeda, et ei KOV-de volikogude istungite ega volikogu komisjonide koosolekute protokollidest ei nähtu mingite sellelaadsete argumentide esitamist parkimistasuga seonduvate ülesannete eraõiguslikele juriidilistele isikutele delegeerimise küsimuse otsustamisel. Dokumenteeritud diskussioon seisnes arutelus konkreetsete praktiliste ja tehniliste probleemide üle (mida tasuline parkimisala peaks hõlmama jne). 
5. Kokkuvõtteks
KOKS § 6 lg-ga 1 ja vastavate valdkondade eriseadustega KOV-le kohustuslikuks tehtud omavalitsuslikke ülesandeid täidavad KOV-i üksused erinevalt. Kui sotsiaalhoolekandega ja heakorraga seonduvad ülesandeid täidavad nad valdavalt oma asutuste/struktuuriüksuste kaudu, siis korraldatud jäätmevedu, teehoid, ja hulkuvate loomadega seonduvad ülesanded on suures osas delegeeritud erasektorile. Ühisveevärk ja –kanalisatsioon on küsitletud valdades/linnades praktiliselt võrdsel arvul juhtudest vastavalt munitsipaalomandis või eraõigusliku juriidilise isiku omandis ja kõige sagedamini on vee-ettevõtjateks munitsipaaläriühingud. Mis puudutab detailplaneeringute koostamist KOV-i endi poolt, siis valdavalt seda ei toimu või on selle osakaal võrreldes erasektori poolt koostatavate planeeringutega väike. Selline olukord pole a-tel 2006-08 tervikuna muutunud. Teede, tehnovõrkude ja rajatiste väljaehitamisel KOV-i poolt kaasatakse valdavalt äriühinguid; võrreldes detailplaneeringu koostajate ja ehitusloa taotlejatega sõlmitud kokkulepetega on selliste väljaehitamiste osakaal aga väike ning seegi olukord pole viimase kolme aasta jooksul tervikuna muutunud. 
Parkimistasu on kehtestatud seitsmes KOV-i üksuses. Enamik neist on kasutanud ka liiklusseadusega sätestatud võimalust delegeerida parkimisjärelevalve teostamine, parkimistasu maksmise kontrollimine ja viivistasu määramine KOV-i üksuses eraõiguslikule juriidilisele isikule. Mitte alati pole sellisele otsustusele eelnenud sellega kaasnevate mõjude analüüs. Delegeerimise enda õiguspärasust pole KOV-i organites dokumenteeritud aruteludes kahtluse alla seatud.