Õigusabikulud – kas ka kohtupraktikas põhjendatud ja vajalikud?

Aivar Pilv

1.Vajalike ja põhjendatud kulude põhimõtted õigusabikulude hüvitamisel

TsMS § 61 lg 1  ja kohtupraktika  lähtuvad õigusabikulude hüvitamisel “vajalike ja põhjendatud kulude” kriteeriumist:
•	Hinnaga hagi puhul hüvitatakse õigusabikulusid kuni 5% hagi rahuldatud (hagejale) või rahuldamata (kostjale) osast (TsMS § 61 lg 1 p1). 
•	Hinnata hagi puhul  aluseks justiitsministri poolt kehtestatud tasu suurus (hüvitatava advokaaditasu ülempiiriks  50 000 krooni – justiitsministri  määrus nr 42 23.augustist 1999.a.).

Kohtupraktika on TsMS § 61 lg1 p1  sisutanud kitsendavalt – Riigikohtu lahendid ( nr 3-2-1-69-02, 3-2-1-65-04, 3-2-1-74-04)
Kõnesolevate  määrade sätestamine seaduses on ebaõige ja vastuolus õiguskaitse eesmärgiga. „Vajalike ja põhjendatud kulude” hüvitamist üldjuhul ei toimu. Keerulisemates ja mahukamates kohtuvaidlustes muutub õigusabikulu poolele, kelle õigusi on rikutud,  täiendavaks hüvitamata kahjuks.
Õigusabikulude hüvitamine ei pea olema absoluutne, kuid võimalikult õiglane. 

2.Õigusabikulude hüvitamise kohtupraktika on vastuolus kahju hüvitamise eesmärgi  ja põhimõtetega

Kahju hüvitamise eesmärk – võimalikult  lähedase olukorra  taastamine võrreldes kahju tekitamisele eelnenud olukorraga (VÕS §  127 lg 1).
Hüvitatav kahju – varaline (otsene ja saamata jäänud tulu) ja mittevaraline.
Otseseks kahjuks on muu hulgas kahju tekitamisega seoses kantud või tulevikus kantavad mõistlikud kulud (sealhulgas  kulud  hüvitise saamiseks- kahju kindlaks tegemiseks ja kahjuga seotud nõuete esitamiseks)- (VÕS § 128 lg 3).

*Seega  kujunenud kohtupraktika kahjustatud isikule otsese kahju hüvitamist VÕS  alusel ei  taga.
*Õigusabikulude hüvitamise kohtupraktika on  oma õigusi kaitsva poole jaoks vastuolus õiguskindluse põhimõttega.
*Kohtute poolt õigusabikulude hüvitamisel rakendatavad kriteeriumid on kohtumenetluse pooltele läbipaistmatud ja ebaselged ning kahjustavad õiguskorra ning õigusemõistmise autoriteeti.
*Kohtupraktika ei toeta tsiviilkäibes  õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel hea usu põhimõtet (TsÜS § 138, VÕS § 6) – õiguste rikkumise korral  ei kaasne tekitatud kahju õiglast hüvitamist.

3. Kas uus TsÜS muudab olukorda?
3.1.TsÜS eelnõu jagab menetluskulud:
•	kohtukulud
•	kohtuvälised kulud

Kohtuvälised  - ka menetlusosaliste esindajate ja nõustajate kulud (õigusabikulud)
     - menetlusosaliste sõidukulud
Praeguses TsÜS §-s 52 on õigusabikulud asja läbivaatamiskulud ehk  TsÜS  eelnõu  kohaselt kohtukulud. 
Miks on menetlusosalise jaoks kohtumenetluses esindaja kasutamisega seotud kulud kohtuvälised kulud? 

3.2.Õigusabikulude hüvitamise põhimõtted (eelnõu § 175):
*põhjendatud ja vajalikud kulutused;
*õigusabikulude piirmäärad kehtestab Vabariigi Valitsus;
*eelnõus ei eristata hinnaga ja hinnata hagi, tõenäoliselt delegeeritakse see justiitsministrile;
*mitmele advokaadile tehtud kulutused kompenseeritakse kui see loetakse põhjendatuks;
*võitnud poole kulutusi ei hüvitata, kui tsiviilasja hind ei ületa  summat, mis vastab 2000 eurole ja vastaspoolt ei ole menetluses esindanud lepinguline esindaja.

Seega otsustab õigusabikulude hüvitamise  põhimõtted ja korralduse edaspidi Vabariigi Valitsus (justiitsminister).

3.3.Ettekandja arvates on korra kehtestamisel vajalik: 
*õigusabikulude  piirmäära (ülempiiri) oluline tõstmine;
*mõistliku ja põhjendatud  õigusabikulu hüvitamine  kõigis kohtumenetluse astmetes;
*hinnaga hagi puhul protsentuaalse hüvitamise põhimõtte säilitamisel protsendi märkimisväärne suurendamine (kuni 10 %);

3.4. Menetlusosaliste sõidukulud (eelnõu § 144 p 2) = esindaja sõidukulud

Eelnõu § 156 “Sõidukulude hüvitamine” – tunnistaja, ekspert, tõlk.
Vabariigi Valitsus võib kehtestada  - sõidukulude  piirsummad
                                                         - kehtestada hüvitavate kulude koosseisu  
Eelnõu § 162 lg 2 – poole kohtuvälised kulud hüvitatakse analoogselt tunnistajaga.
Seega (õigusabi osutamisega seotud) sõidukulude  hüvitamise  tingimused peavad
Vabariigi Valitsuse poolt olema kehtestatud. 
Kehtiv kohtupraktika isikliku sõiduauto kasutamise kulusid  kohtumenetluse kuludena üldjuhul ei tunnista või toimib suvaõigus.

4. Menetluse algatamise otstarbekus ja heas usu käitumise põhimõte peavad olema tasakaalus

Kohtumenetluse kulude (sh ka õigusabikulude)  üks põhilisi eesmärke on sundida kaaluma menetluse algatamise otstarbekust ja suunama menetluses  osalejat käituma heas usus. 
Antud põhimõte peab olema poolte jaoks tsiviilõigussuhetes tasakaalus, st menetlusnormid ja kohtupraktika õigusabikulude (kohtukulude) hüvitamisel ei tohi kohustust rikkuva poole jaoks luua soodsamaid tingimusi võrreldes hea usu põhimõtteid järgiva isikuga.