Millestki ürgsest ja kargest ning autoriteediröövist
LLM Madis Ernits
Tartu Ringkonnakohtu kohtunik, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna doktorant	

1.	Riigikohus hindas ESM-i kaasuses (RKÜKo 12.07.2012, 3-4-1-6-12) ESM-i lepingu artikli põhiseaduspärasust proportsionaalsuse põhimõtte abil, käsitades suveräänsust printsiibina.

2.	Riigikohtunik Jaak Luik kritiseeris oma eriarvamuses enamuse seisukohta, leides: „Kuna PS § 1 lõige 2 sätestab sõnaselgelt iseseisvuse ja sõltumatuse (suveräänsuse) aegumatu võõrandamise keelu, siis siin tõlgendamisruum puudub – suveräänsuse võõrandamise keeld on absoluutne nii ajas kui muutuvas õigusruumis.“ 

3.	Hent Kalmo kritiseeris oma artiklis „Põhiseadus ja proportsionaalsus – kas pilvitu kooselu?“ kaudselt samuti Riigikohtu ESM-i lahendit iseäranis järgmiste argumentidega: 

a.	Põhiseaduse normid olevat piisavalt selged, et mitte vajada kaalumist;
b.	Selline lähenemine viivat kõikehõlmava konstitutsiooniliste normide reeglitest printsiipideks ümbermõtestamiseni;
c.	Tegemist olevat sisuliselt põhiseaduse teksti „autoriteedirööviga“.

4.	Ettekande keskmes on väitlus autoriteediröövi argumendiga.

5.	Autoriteediröövi argument viib meid lõppastmes küsimuse juurde, kas oleks vajalik reformida põhiseaduse suveräänsuse delegatsioonivolitusi.