Vabaabielus olevate ja samasooliste partnerite võimalused varaliste suhete reguleerimiseks kehtiva õiguse alusel

Tarvo Puri
Tallinna notar

Käesoleval ajal kehtiv partnerite varaliste suhete reeglistik pärineb suures osas aastatel 1940 - 1990 Eesti territooriumil kehtinud õigussüsteemist, kus selle reguleerimise esemeks oli nõukogude kodaniku registreeritud abielu teise nõukogude kodanikuga ning maksimaalseks seaduslikuks varasoetiseks kooperatiivkorter, sõiduauto ja suvila. Normide adressaadiks olid ja on ainult registreeritud abielus olevad abikaasad ning nende eelduslikuks omandivormiks ühisvara.

Tuleb tunnistada, et praeguseks on see kitsas reeglistik jäänud jalgu:
(i)	tänapäevastele mahukatele varakogumitele ning erinevat liiki keerukat juriidilist staatust omavatele varadele selle kogumi koosseisus – osalused, investeerimistooted, pensioniinvesteeringud jne
(ii)	sotsiaalse elu arengutele ning muudatustele ühiskonnas – valdavaks on saanud partnersuhted registreerimata abielus elavate partnerite vahel; ühiskondlikult aktsepteeritumaks on muutunud partnersuhted samasooliste isikute vahel

Seega on hulgaliselt subjekte, kes oma igapäevases tegevuses ja ühiskondlikus rollis samastuvad seaduslike abikaasadega, kuid neile ei laiene nende abielus olevate kaaskodanike varasuhteid reguleerivad normid. Ettekandes otsitakse võimalusi, kuidas leibkonnana koos elavad partnerid, kes ei ole abielus, saaksid õigusest „ette rutata“ ning lepinguga reguleerida kaasajastunud omavahelisi suhteid.

•	Seltsinguleping kui ühise eluaseme soetamise ja omamise alus

•	Vastastikused pärimislepingud kui partnerite pärimisõiguse alus

Kokkuvõttena – võimalused partnerite varasuhete reguleerimiseks lepingutega on olemas ning piirid kohati isegi avaramad, kui registreeritud abielus partneritel. 

Mõtlemisainet pakub ka see, kas muutunud ühiskonnaoludega arvestades peaks riik kaasajastama perekonna varalisi suhteid käsitleva reeglistiku, muuhulgas laiendama nende reeglite subjektide ringi või piisab siin üksnes otsustamisvõimalusest ja valikuvabadusest, kas eelviidatud lepingud sõlmida?