Kas ja kuivõrd võiksid planeeritavad muudatused senisest enam riivata kaitseõigust?

Jüri Leppik
Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid vandeadvokaat

1. Formaliseeritud menetluse ohud

Tõde on see, mis selgub menetluses. Formaliseerituse eesmärk, menetluse ökonoomia, realiseerub kaitse- ja seda tagava kaebeõiguse piiramisega. 

Formaliseeritus võib muutuda soovimatuks nii kahtlustatavale, süüdistatavale kui ka prokurörile ning asja arutavatele kohtunikele (loe: üldsusele).

Võimalik Põhiseaduslik konflikt

2. Kriminaalmenetluse läbiviimist reguleerivad normid ei ole menetlejale ja prokurörile dispositiivsed

Võimuliialdused, mis tulenevad menetlusseaduste laiendavast või kitsendavast tõlgendamisest kohtueelses menetluses, peavad olema välistatud. Vajadusel peavad olema seaduse sätete sõnastused viidud sellise detailsuseni, et puudub võimalus manipuleerida mõistete mahtudega, toimingute sisustamisega jne.

Kaitseõiguse garantii saab tuleneda põhimõttest: „Kõik mis ei ole seaduses menetlejale ja prokurörile sõnaselgelt lubatud, on keelatud! Kõike mis võib paremini tagada kaitseõigust, tuleb pigem võimaldada kui ei ole ilmseid märke, et seda õigust kuritarvitatakse.“

3. Seadusandja peab suurendama empaatiavõimet

Seaduseid ei tehta kellegi vastu, vaid need peavad kaitsma kõiki, olenemata millises rollis keegi on (sh ka seadusandjat). Kui eeltoodud printsiip on täidetud, siis on välistatud ka kaitseõiguse põhjendamatud piirangud.

4. Kohtuväliste ütluste kasutamine kohtumenetluses ja kaitseõiguse tagamise probleemid

- Ütluste deponeerimine
- Alaealiste menetlusosaliste (eelkõige kannatanu, tunnistaja) ülekuulamise problemaatika
5. Kohtulahendi liikide täiendamise võimalikkus

- Osaotsus ja omaksvõtt
- Õigeksmõistev otsus täismahulise menetluseta

6. Kohtueelse menetluse lõpetamisel peab tagama kaitseõiguse tegeliku realiseerimise (toimikuga tutvumine ja sellele järgnev taotluste esitamise aeg).

7. Kohtueelse menetleja või prokuröri poolt toimikust kõrvaldatud materjalidest on kaitsjal õigus saada koopiaid ja on õigus kasutada neid enda poolt esitatavate tõenditena.

8. Tõendite kogumis esitamine peab olema välistatud mõlema võistleva osapoole jaoks

Kohtule esitatakse tõendeid menetlusosaliste poolt ühe kaupa. Tõendite esitamisel peab esitaja pidestama mida ühe või teise tõendiga soovitakse tõendada. Kui sama tõendit soovib kasutada teine menetlusosaline, peab ära märkima, milliseid asjaolusid soovitakse tõendada (kahe toimiku süsteemi puudused). 

9. Efektiivset kaitset saab teostada kui teatakse süüdistuse aluseks olevaid asjaolusid

Kaitsja esitab kaitseversiooni ja endapoolsed tõendid pärast seda kui prokurör on pidanud avakõne ja esitanud oma tõendid, näidates ära konkreetselt, mida ta ühe või teise tõendiga tõendada soovib.

10. Kohtunike (jt menetlusosaliste) küsitlemise reguleerimine taandamise aluseks olevate asjaolude väljaselgitamiseks

Menetlusseaduses peab olema reguleeritud kord, kuidas toimub vajadusel kohtunike küsitlemine taandamise asjaolude väljaselgitamiseks. Eeltoodu ei peaks toimuma avalikul istungil, vaid näiteks kohtumaja juhi või kohtu esimehe poolt määratud kohtuniku juuresolekul kaitsja ja prokuröri osavõtul.

11. Kohtukõne pidamine

Pärast prokuröri poolt kohtukõne esitamist, peab kaitsjal olema võimalus ette valmistada enda kaitsekõne esitamiseks. Piisava aja määrab kohus (vt ka punkt 9).