Probleemidest Eesti Kaubandus–Tööstuskoja Arbitraa˛ikohtu tegevuses

Reet Teder

1. Jurisdiktsiooni olemasolu ehk probleemidest seoses Arbitraa˛ikohtu kompetentsi ja vaidluse lahendamise võimalikkusega EKTK Arbitraa˛ikohtus.

2. Kes võib olla vaidlust lahendavaks arbiteriks ehk probleemidest seoses vaidlust lahendava vahekohtu koosseisu moodustamisega.

3. Miks ei saa informatsiooni EKTK Arbitraa˛ikohtu menetluses olevate asjade kohta?

4. Lähituleviku suundumused ja arenguperspektiivid.

Kokkuvõte Eesti Kaubandus– ööstuskoja Arbitraa˛ikohtu tegevusest

1991 – 14.08.1991 võttis tollane Ülemnõukogu vastu seaduse nr 848 „Eesti Kaubandus – Tööstuskoja Arbitraa˛ikohtu kohta“, seadus jõustus 31.08.1991, avaldati Riigi Teataja 1991, 25, 308.
1992 - 03.03.1992 kinnitas tollane EKTK presiidium Eesti Kaubandus – Tööstuskoja EKTK Arbitraa˛ikohtu Reglemendi, mis sätestas arbitraa˛ikohtu moodustamise ja vaidluste lahendamise korra.
1993 – EKTK Arbitraa˛ikohtu töö tegelik algus.  Arbitraa˛ikohtule esitati 3 hagiavaldust. 
1994 – esitati  Arbitraa˛ikohtule 13 hagiavaldust. Neist tagastati 2.
1995 – esitati 18 hagiavaldust, neist tagastati 6.
1996 – lahendati EKTK Arbitraa˛ikohtus 11 vaidlust.
1997 – lahendati Arbitraa˛ikohtus 14 vaidlust.
1998 – esitati EKTK Arbitraa˛ikohtule 15 hagiavaldust, millest 2 tagastati. 13 juhtumil olid hagejateks Eesti ettevõtted, ühel juhul Bahama ja ühel juhul Rootsi ettevõte.
1999 – veebruaris võttis Riigikogu vastu seadusemuudatuse Kaubandus – Tööstuskoja Arbitraa˛ikohtu kohta, mis muutis vaidluse lahendamise Arbitraa˛ikohtus ettevõtjale efektiivsemaks. Tulenevalt seadusemuudatusest täiendati ka Arbitraa˛ikohtu reglementi hagi tagamise regulatsiooniga. Arbitraa˛ikohus sai võimaluse rakendada hagi tagamise abinõusid, vajaduse korral kasutada kohtu abi (näiteks tunnistaja väljakutsumisel) ning vaidluse poolel nõuda piiratud alustel arbitraa˛ikohtu otsuse tühistamist.
Arbitraa˛ikohtule esitati 12 hagiavaldust, millest pooled Arbitraa˛ikohtu nõukogu tagastas kas poolte kokkuleppele jõudmise või arbitraa˛iklausli puudumise tõttu.
2000 – Arbitraa˛ikohtule esitati 13 hagiavaldust, millest Arbitraa˛ikohtu nõukogu tagastas 5 kas poolte poolt vahekohtuväliselt kokkuleppele jõudmise või ebatäpse arbitraa˛iklausli tõttu.
Enamik vaidlusi oli rahvusvahelisi, vaidluse poolteks olid äriühingud Venemaalt, Leedust. Lätist, Ukrainast, Soomest ja Poolast. Kõige tüüpilisemad vaidlused, mille lahendamiseks pöörduti arbitraa˛ikohtu poole, olid seotud ostu – müügi lepingutega. 2000. aastal rakendati esimest korda 1999 aasta seadusemuudatustest tulenevaid EKTK Arbitraa˛ikohtu kaudu kohaldatavaid hagi tagamise abinõusid.
2001 – Arbitraa˛ikohtule esitati 22 hagiavaldust, millest 8 Arbitraa˛ikohtu nõukogu tagastas. Jällegi kas poolte kokkuleppele jõudmise või jurisdiktsiooni puudumise tõttu. Vaidlused olid enamasti Eesti äriühingute vahelised. Rahvusvahelistes vaidlustes olid poolteks äriühingud Ukrainast, Rootsist, Soomest, Hollandist. Vaidlused olid seotud ostu-müügi, tööettevõtu ning laenulepingutega. Muudeti ja täiendati Arbitraa˛ikohtu Reglementi sätetega, mis puudutasid vaidlust lahendava vahekohtu pädevust, kohtule esitatavate dokumentide jm küsimusi.
2002 – esitati 34 hagiavaldust. Peaaegu pooltes hagiasjades tagati hageja taotlusel hagi kohtutega koostöös. Enamus vaidlustest olid siseriiklikud, vaid alla 1/3 rahvusvahelised. Paaril korral oli Eesti oli valitud kolmanda riigina ja EKTK Arbitraa˛ikohus neutraalse institutsioonina vaidluste lahendamise kohaks. Rahvusvahelistes vaidlustes olid poolteks äriühingud �veitsist, Ukrainast, Venemaalt, Rootsist, Soomest, Bahamalt, Lätist, Leedust ja Rumeeniast. Valdavalt olid vaidlused kahe poole vahelised, esines ka vaidlusi, kuhu oli haaratud kolm, isegi neli poolt. Enamus vaidlustest tulenes  müügilepingutest (ligemale pool, ülejäänud rendi, erastamis- , tarne jm lepingutest. 1/3 juhtudest saavutasid pooled enne vahekohtu koosseisu moodustamist kokkuleppe. 
2003 – arutas Arbitraa˛ikohtu nõukogu jurisdiktsiooni olemasolu 29 hagiavalduse puhul. Enamus vaidlusi olid siseriiklikud, vaid 4 hagiasjas oli üheks pooleks välisriigi äriühing. Rahvusvahelistes vaidlustes olid poolteks äriühingud Saksamaalt, Venemaalt ja Valgevenest. Enamus vaidlustest tulenes võlanõuetest, ülejäänud rendi, tarne jm lepingutest.