Kavandatavad uuendused tsiviilkohtumenetluse seadustiku eelnõus

Villu Kõve

1. Tsiviilkohtumenetluse seadusandluse arengust. Uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) teoreetilised lähtekohad.

2. Euroopa Liidu õiguse tähendus tsiviilkohtumenetlusõigusele.

3. Kohtumenetlus ja muud võimalused tsiviilasja lahendamiseks (vahekohus, kohtueelne menetlus, lepitamine).

4. Menetluse üldine deformaliseerimine ja kohtu "mänguruumi" laiendamine ning osade menetluste standardiseerimine. Lihtmenetluse ja maksekäsu kiirmenetluse rakendamine.

5. Menetluse kiirema ja efektiivsema läbiviimise tagamine ja menetlusosaliste põhiõiguste tagamise dilemma. 

6. Menetlusosalised. Kolmanda isiku rolli muutmine.

7. Menetlusdokumentide kättetoimetamine. Kohtu ja menetlusosaliste omavahelise efektiivse ja ökonoomse suhtlemise tagamine. 

8. Hagi tagamise abinõude avardamine ja täpsustamine.
 
9. Kohtu koosseis asja lahendamisel. Rahvakohtunike ja kohtunikuabide osalus.

10. Tsiviilasja hinna ja kohtukulude arvestamise ja hüvitamise uus reeglistik. Riigi menetlusabi.

11. Üldreeglid tõendamise kohta ja tõendite liigid. Tõendamiskokkulepped. Eeltõendamismenetlus.

12. Asja sisuline lahendamine esimese astme kohtus. Eelmenetluse ja kohtuistungi korraldus.

13. Kohtule vastamata jätmise ja menetlusosalise kohtuistungilt puudumise tagajärjed.

14. Kohtuahendi teatavaks tegemine, jõustumine ja materiaalne õigusjõud. Edasikaebetähtajad. 

15. Hagita menetluse uus käsitlus. Hagita perekonnaasjad, eestkostja määramine, kinnisesse asutusse paigutamine, äriühingutega seotud asjad, korteriomandi- ja kaasomandiasjad jm.

16. Menetluse kord ringkonnakohtus ja Riigikohtus.

17. Kohtu roll vahekohtumenetluses. Vahekohtulahendite kontroll.

18. Uue TsMS rakendamise kord ja sellega seotud probleemid.