Kavandatavatest muudatustest äriseadustikus

Villu Kõve, riigikohtunik, Tartu Ülikooli äriõiguse õppejõud, äriseadustiku uutmise seaduse ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku eelnõude väljatöötamise töögrupi liige

1. Äriseadustiku ideoloogia ja ülevaade selle kehtivusajast ning senini tehtud muudatustest.

2. Äriseadustiku muutmise vajadus:
-	ühtlustamine teiste seadustega – tsiviilseadustiku üldosa seadus, võlaõigusseadus ja uus tsiviilkohtumenetluse seadustik (eelnõu);
-	seni äriseadustikku tehtud paranduste süstemaatiline ühtlustamine ja vastuolude kõrvaldamine;
-	abstraktselt sätestatud normide selgem lahtikirjutamine nende rakendatavuse huvides;
-	kohtupraktikast tulenevad muudatused ja kohtupraktika ühtlustamise vajadus;
-	„lünkade“ täitmine seaduses.

3. Äriseadustiku muutmisega seotud eelnõud ja nende ettevalmistamine.

4. Põhilised muudatused äriseadustikus:
-	tehnilised ja redaktsioonilised täpsustused, vastuolude kõrvaldamine;
-	seniste abstraktsete normide laialdasem lahtikirjutamine;
-	küsimuste reguleerimine, mis seni ei ole seaduses üheselt kirjas, kuid praktikas vaidlusi tekitanud;
-	ettevõtja jaoks asjaajamise lihtsustamine, näiteks registrimenetluse, ühinemise, jagunemise ja ümberkujundamise puhul;
-	osanike, aktsionäride ja juhtorganite liikmete õigussuhete ja vastutuse täpsustamine;
-	vähemuse kaitse suurendamine äriühingutes;
-	osade ja aktsiate võõrandamisega seotud küsimuste senisest põhjalikum reguleerimine;
-	äriühingute juhtorganite pädevuse selgem piiritlemine, organite otsuste kehtetuse küsimuste selgem reguleerimine;
-	osa- ja aktsiakapitali suuruse muutmisega seotud küsimuste täpsustamine, aktsiaseltsidele lihtsustatud võimaluste andmine kapitali suurendamiseks;
-	äriühingute likvideerimise korraldamise senisest oluliselt täpsem regulatsioon;
-	audiitori ülesannete ja vastutuse oluliselt täpsem reguleerimine.

5. Muudatuste rakendamine ja nende jõustumise tagajärjed.